4.5. Egér és billentyűzet
Vissza | 4. fejezet - Hardverkompatibilitás | Előre

## 4.5. Egér és billentyűzet

4.5.1. A FreeBSD ismeri az USB billentyűzeket?
4.5.2. A nem szabványos buszos egereket hogyan lehet beállítani?
4.5.3. Hogyan lehet PS/2 („egérportos” vagy „billentyűzetes”) egeret használni?
4.5.4. Az egeret az X Window Systemen kívül is lehet valamilyen módon használni?
4.5.5. Hogyan lehet szöveget kijelölni és másolni a szöveges konzolban?
4.5.6. Az egéren van mindenféle görgő és gomb. Ki lehet ezeket valahogy használni FreeBSD alatt is?
4.5.7. A laptopokon megtalálható egér/trackball/touchpad hogyan használható?
4.5.8. A Delete billentyű hogyan használható a sh és csh parancsértelmezőkben?

4.5.1. | A FreeBSD ismeri az USB billentyűzeket?

A FreeBSD alapból ismeri az USB billentyűzeket. Miután engedélyeztük rendszerünkben az USB billentyűzet támogatását, az AT billentyűzet `/dev/kbd0` lesz és az USB billentyűzet pedig `/dev/kbd1`, már amennyiben mind a kettőt csatlakoztattuk a számítógépünkhöz. Ha viszont csak USB billentyűzetünk van, akkor az a `/dev/ukbd0` lesz.

Ha az USB billentyűzetet konzolban akarjuk használni, akkor erre figyelmeztetnünk kell a konzolos meghajtót. Ezt úgy tudjuk megtenni, ha a következő parancsot lefuttatjuk a rendszer indítása közben:

`#` `kbdcontrol -k /dev/kbd1 < /dev/console > /dev/null`

Amikor viszont csak USB billentyűzetünk van, akkor az `/dev/ukbd0` eszközön keresztül tudjuk elérni, ezért a parancsnak ilyenkor így kell kinéznie:

`#` `kbdcontrol -k /dev/ukbd0 < /dev/console > /dev/null`

### Megjegyzés:

Ha véglegesíteni akarjuk ezt a beállítást, akkor tegyük a `keyboard="/dev/ukbd0"` sort az `/etc/rc.conf` állományba.

Miután ezt megcsináltuk, az USB billentyűzet X alatt is működni fog minden további beállítás nélkül.

Ezzel a paranccsal tudunk visszaváltani az alapértelmezett billentyűzetre:

`#` `kbdcontrol -k /dev/kbd0 > /dev/null`

A kbdmux(4) meghajtón keresztül az alábbi parancsok kiadásával engedélyezhetjük az elsődleges AT billentyűzet és a másodlagos USB billentyűzet párhuzamos használatát a konzolon:

`#` `kbdcontrol -K < /dev/console > /dev/null` `#` `kbdcontrol -a atkbd0 < /dev/kbdmux0 > /dev/null` `#` `kbdcontrol -a ukbd1 < /dev/kbdmux0 > /dev/null` `#` `kbdcontrol -k /dev/kbdmux0 < /dev/console > /dev/null`

Részletesebb információkat az ukbd(4), kbdcontrol(1) és kbdmux(4) man oldalakon találhatunk.

### Megjegyzés:

Az USB billentyűzet menet közbeni csatlakoztatása és leválasztása nem feltétlenül fog működni. Ezért a problémák elkerülése érdekében azt javasoljuk, hogy a rendszer indítása előtt mindenképpen csatlakoztassuk a billentyűzetet és hagyjuk egészen úgy, amíg le nem állítottuk.

4.5.2. | A nem szabványos buszos egereket hogyan lehet beállítani?

A FreeBSD ismeri a buszos, illetve a Microsoft, Logitech és az ATI által gyártott InPort buszos egereket. A `GENERIC` rendszermag azonban ehhez nem tartalmaz meghajtót. A rendszermag konfigurációs állományába a következő sort kell megadni, ha egy buszos egereket támogató rendszermagot akarunk készíteni:

device mse0 at isa? port 0x23c irq5

A buszos egerekhez általában saját interfészkártya is tartozik. Ezeket a kártyákat a fentitől eltérő portcímre és IRQ megszakításra is beállíthatjuk. Részletesebb információkat az egerünk man oldalán és a mse(4) man oldalon olvashatunk.

4.5.3. | Hogyan lehet PS/2 („egérportos” vagy „billentyűzetes”) egeret használni?
| Az PS/2 egereket alapból támogatjuk. Az ehhez szükséges `psm` meghajtó megtalálható a rendszermagban. Ha a saját magunk által összeállított rendszermagunk nem tartalmazza ezt a meghajtót, akkor a következő sort kell felvennünk a konfigurációs állományba: device psm0 at atkbdc? irq 12 Miután a rendszermag a rendszer indítása során helyesen észlelte a `psm0` eszközt, magától létrejön.
4.5.4. | Az egeret az X Window Systemen kívül is lehet valamilyen módon használni?

Ha az alapértelmezett konzolos syscons(4) meghajtót használjuk, akkor a szöveges felületű konzolokon az egérmutató segítségével tudunk szövegrészeket kijelölni és másolni. Ehhez nem kell mást tennünk, csupán elindítani a moused(8) egérdémont és engedélyezni az egérmutatót a virtuális konzolokon:

`#` `moused -p /dev/`xxxx` -t `yyyy`` `#` `vidcontrol -m on`

Itt az `xxxx` az egeret leképező eszköz neve és az `yyyy` az egérhez használt protokoll típusa. Az egérdémon a legtöbb egér esetén képes magától megállapítani az alkalmazott protokoll típusát, kivéve a régebbi soros egereket. Az `auto` érték megadásával tudjuk aktiválni ezt az automatikus felderítést. Amennyiben ez nem működik, a moused(8) man oldalán nézhetünk után a támogatott protokolloknak.

Ha PS/2 egerünk van, akkor egyszerűen csak vegyük fel a `moused_enable="YES"` sor az `/etc/rc.conf` állományba, és az egérdémon elindul a rendszer indítása közben. Valamint hogy ha az egérdémont a konzol helyett az összes virtuális konzolon is használni akarjuk, akkor az `/etc/rc.conf` állományba tegyük bele a `allscreens_flags="-m on"` sort.

Miután az egérdémon elindult, valamilyen módon koordinálni kell az egér hozzáférését az egérdémon és az összes többi program, például az X Window System között. Erről a problémáról a GYIK Miért nem működik X alatt az egér? kérdésében olvashatunk részletesebb.

4.5.5. | Hogyan lehet szöveget kijelölni és másolni a szöveges konzolban?

Ahogy sikerült elindítanunk az egérdémont (lásd az előző szakaszt), tartsuk lenyomva az egér első (bal oldali) gombját és az egér mozgatásával jelöljük ki a szöveget. Ezután nyomjuk le a második (középső) gombját, amivel a kurzor mellett megjelenik az imént kijelölt szöveg. A harmadik (jobb oldali) gomb segítségével a szöveg kijelölését tudjuk „kiterjeszteni”.

Amennyiben az egerünkön nem található középső gomb, az egérdémon beállításainak segítségével megpróbálkozhatunk emulálni vagy áthelyezni a vele kapcsolatos funkciókat egy másik gombra. A moused(8) man oldalán olvashatunk erről részletesebben.

4.5.6. | Az egéren van mindenféle görgő és gomb. Ki lehet ezeket valahogy használni FreeBSD alatt is?

A válaszunk erre sajnos csupán annyi, hogy „Attól függ”. A különböző kiegészítőkkel rendelkező egerekhez általában egy külön meghajtó szükségeltetik. Hacsak az egér meghajtóprogramja vagy a hozzá tartozó felhasználói program nem nyújt valamilyen támogatást, az eszköz egyszerűen csak egy szabványos két- vagy háromgombos egérként fog funkcionálni.

Ha az X Window környezetben akarunk görgőket használni, esetleg ezt a szakaszt érdemes elolvasnunk.

4.5.7. | A laptopokon megtalálható egér/trackball/touchpad hogyan használható?
| Olvassuk el az előző kérdésre adott választ.
4.5.8. | A Delete billentyű hogyan használható a `sh` és `csh` parancsértelmezőkben?

A Bourne Shell esetében az alábbi sorokat kell megadnunk az `.shrc` állományunkban. Lásd sh(1) és editrc(5).

bind ^? ed-delete-next-char # a konzolhoz bind ^[[3~ ed-delete-next-char # az xtermhez

A C Shell esetében a következő soroknak kell az `.cshrc` állományba kerülnie. Lásd csh(1).

bindkey ^? delete-char # a konzolhoz bindkey ^[[3~ delete-char # az xtermhez

További információkat ezen az oldalon találhatunk.

Vissza | Fel | Előre
4.4. Merevlemezes, szalagos, CD- és DVD-meghajtók | Főoldal | 4.6. Hálózati és soros eszközök

Ha kérdése van a FreeBSD-vel kapcsolatban, a következő címre írhat (angolul): <questions@FreeBSD.org>.
Ha ezzel a dokumentummal kapcsolatban van kérdése, kérjük erre a címre írjon: <gabor@FreeBSD.org>.